![Foto](img/illustr_lg/10112.jpg)
Suņu kaite atgriežas 1:1. Tagad Austrālijā
Imants Vīksne, Analītiskās žurnālistikas darbnīca 6K30.03.2018.
Komentāri (0)
Sava Dogo sāga, kas viens pret vienu līdzinās Latvijas četrkājaiņus mocījušajai, tikai zīmols cits - Advance. Pie mums slimība laimīgā kārtā atkāpusies līdz parastajam fonam: viens gadījums mēnesī un retāk. Bet Austrālijā uzliesmojums ir pašā sākumā. Ražotājs Mars Inc. barību jau atsaucis no tirgus un sācis konsultācijas ar Latvijas ekspertiem – tiem pašiem, ko Tukuma straume iesūdzējusi tiesā par negodīgu konkurenci. Drīzumā gaidāma tiesas sēde.
Mars ir globāla ASV korporācija – teju visas pasaules tirgū pieejamās košos papīrīšos iesaiņotās ātrās uzkodas cilvēkiem un teju visu barību mājdzīvniekiem ražo Mars. Gan lētā gala Pedigree un Whiskas, gan dārgo Royal Canin, Eukanuba un Advance.
Šī nav sazvērestība
Sākoties Dogo skandālam Latvijā, Tukuma straumes līdzīpašnieks Aivars Podnieks apgalvoja, ka notiekošais ir ārzemju konkurentu apmaksāta sazvērestība, lai izspiestu no tirgus veiksmīgu nacionālo ražotāju. Ka daudzas sastāvdaļas esot tās pašas vai tādas pašas kā dārgo zīmolu barībā. Tagad slimība skārusi arī kompāniju Mars, apliecinot, ka tā nav nekāds izdomājums tirgu sakārtošanai. Suņi sasirgst pa īstam un mirst pa īstam. Pārstāj strādāt nervi, kas atbildīgi par rīšanas refleksu. Barības vads nedarbojas, suns ēd, bet mirst no bada.
Uzreiz jāmierina suņu saimnieki, ka mūsu reģionā slimība nav no jauna uzliesmojusi. Suņu saslimšanas saikne ar barību Advance Dermocare konstatēta tikai Austrālijā. To, ka Eiropā tieši šī barība netiek tirgota, Analītiskās žurnālistikas darbnīcai 6K apstiprina Mars pārstāve Baltijas, Balkānu un Adrijas reģionos Skaiste Sruogaite. Tātad zīmols tas pats, bet saturs Austrālijā un Eiropā tirgotajos barības maisos atšķiras, kaut gan receptūrai vienam un tam pašam zīmolam vajadzētu būt vismaz līdzīgai.
Latvijas Pārtikas un veterinārā dienesta (PVD) rīcībā papildu informācijas no oficiāliem uzraudzības dienestiem saistībā ar šo gadījumu neesot. Eiropas Savienības ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikai un barībai RASFF (rapid alert system for food and feed) informācija par Austrālijā ražotās barības atsaukšanu no Eiropas tirgus nav ievietota.
PVD Veterinārās uzraudzības departamenta direktore Kristīne Lamberga skaidro: “Pats ražotājs ir iniciējis konkrētā barības veida atsaukšanu no tirgus piesardzības apsvērumu dēļ, paralēli veicot laboratoriskos izmeklējumus, lai meklētu suņu saslimšanas cēloņus.” Arī kolēģi no PVD Robežkontroles departamenta apliecinājuši, ka tiešā veidā no Austrālijas suņu barību Latvijā neimportē. “Šobrīd sekojam līdzi notikumu attīstībai,” vēsta PVD pārstāve.
Reakcija: nekavējošs atsaukums
Ražotāju reakcija uz slimības uzliesmojumu iepriekš Latvijā un tagad Austrālijā būtiski atšķiras. Tāpat kā Tukuma straume arī Mars Petcare Australia noraida barības saistību ar slimības uzliesmojumu. Taču no tirgus barība brīvprātīgi nekavējoties atsaukta.
24. martā kompānijas mājaslapā ievietotajā paziņojumā teikts “Mars Petcare Australia brīvprātīgi atsauc sausās suņu barības produktus 3kg, 8kg and 15kg maisos. Austrāliešu mājdzīvnieku veselība un labsajūta ir mūsu prioritāte numur viens, tādēļ esam dziļi norūpējušies, ka daudzus suņus ir skāris megaesophagus – stāvoklis, kas ģenerāli nav saistāms ar barību. Mēs esam veikuši simtiem Advance Dermocare testu, un saistība starp konstatēto stāvokli un mūsu produktu nav atrodama. Neatkarīgi no tā - piesardzības nolūkos mēs brīvprātīgi atsaucam šos produktus, līdz kamēr notikušais netiks pilnībā izpētīts, cik ātri vien mēs varam.”
Teksti līdzīgi, kādus Tukuma straume bārstīja, taču pēdējais teikums liecina par kompānijas atbildību suņu un viņu saimnieku priekšā. Pircēji šobrīd barību var nodot atpakaļ veikalos, kur tā tirgota. Tādu Austrālijā ir vairāk nekā pustūkstotis. Atsaukuma rosināšanai pietika ar deviņiem saslimušiem policijas suņiem. (Latvijas gadījumā sasirga arī robežsardzes suņi.) Pirmais paziņojums par četrkājaino dienesta biedru saslimšanu nāca no Viktorijas policijas pārvaldes Dienvidaustrālijā.
Taču policijas suņi nebūt nav vienīgie saslimušie vai megaesophagus dēļ mirušie. Līdzīgi, kā tas notika Latvijā, arī Austrālijā saslimušo suņu saimnieki apvienojušies feisbuka grupā, un šobrīd tur esot jau pārdesmit dalībnieku. Diemžēl žurnālisti tajā netiek ielaisti, lai izvairītos no informācijas noplūdes un iespējamām juridiskām nepatikšanām no ražotāju puses, kamēr turpinās izmeklēšana. Ļoti iespējams, ka cietušie gatavojas tiesāties.
Lūgta Latvijas konsultācija
Slimības izpētes darba grupas vadītāja Latvijā profesore Ilze Matīse-Van Houtena atzīst, ka šobrīd faktiski nav iespējams konstatēt kopējo slimības mērogu Austrālijā. Nepieciešama epidemioloģiskā izpēte. Slimo suņu apzināšana tikai tagad sākoties, un, iespējams, viņu ir krietni vairāk. Ar profesori jau sazinājusies kompānijas Mars atbildīgā veterinārmedicīnas pētniece endokrinoloģe Karila Harleja (Karyl Hurley) no ASV. Iespējams, Latvijas pieredze varēs palīdzēt atrisināt Austrālijas saslimšanas rēbusu, un otrādi. Latvijas mirušo suņu paraugi joprojām atrodas laboratorijā ASV, kur tika nogādāti papildu izpētei.
Diemžēl nedz pašmāju speciālistiem, nedz viņu amerikāņu kolēģiem Latvijas suņu bojāejā vainojamo konkrēto vielu vai ierosinātāju noskaidrot neizdevās. Lai gan nav šaubu par saistību ar barību. Jācer, labāk veiksies Melnburnas Universitātē mobilizētajai pētnieku grupai. Tās darbību pilnībā finansēšot Mars Petcare Australia.
Tikmēr Latvijas ražotājs Tukuma Straume naudu no vetārstiem mēģina piedzīt. Darbnīca 6K pirms gada publikācijā “Dogo sāgas turpinājums: tiesvedība, meli un iebiedēšana. Kā Tukuma straume glābj diskreditēto zīmolu” jau vēstīja, ka prasība celta pret 17 fiziskām un juridiskām personām ‒ konkrētiem veterinārārstiem un viņu uzņēmumiem ‒ par kopējo summu 458 411 eiro. Tiesas sēde nozīmēta 4. aprīlī. Prasības būtība “par negodīgas konkurences aizlieguma pārkāpuma pārtraukšanu, zaudējumu piedziņu un prasības nodrošināšanu”.
Vismaz formāli Tukuma straume atbildētājiem ir piedāvājusi mierizlīgumu vai arī par viņiem pirms tiesas paņirgājusies. Latvijas Veterinārārstu biedrības pārstāve, vetārste Lita Konopore stāsta, ka viņai piedāvāts izstāties no tiesvedības, samaksājot uzņēmumam 100 000 eiro un publiski atvainojoties par nepamatotu nomelnošanu. Tāds pats “miers” piedāvāts arī biedrības vadītājai Mārai Vidužai un profesorei Ilzei Matīsei-Van Houtenai. No katra trauksmes cēlāja, kas ar savu drosmīgo rīcību izglāba simtiem un varbūt pat tūkstošiem Latvijas suņu, pa kompensācijai.
Dāņi pārņems tiesu, ne slimību
Jāatgādina, Latvijā slimības uzliesmojums sākās 2014. gada pavasarī un turpmākajos divos gados klīniski tika apstiprināti vairāk nekā 230 saslimšanas gadījumi – rentgenoloģiski vai pēcnāves izmeklējumos. Reāli saslimušo skait bija vēl daudz lielāks. Vienīgais vienojošais faktors notikušajā ir sausā barība Dogo. Matemātiķis Andris Ambainis toreiz rēķināja, ka ar nosacījumu, ja Dogo tirgus daļa suņu barībai ir starp 12% un 20%, tad sunim, kas ēd Dogo, risks saslimt ir starp 63 un 115 reizēm lielāks.
Ražotājs acīmredzamo saistību noliedza, algoja sabiedrisko attiecību kompānijas, kas diskreditēja vetārstus, zinātniekus, neētiskiem līdzekļiem ietekmēja medijus, izplatīja melīgu informāciju. Līdz pat tādam absurdam, ka noliedza mirušo suņu eksistenci, kaut gan viņu paraugi, iespējams, palīdzēs gūt kādas atbildes Austrālijas megoesophagus gadījumā. Pērnruden Pārtikas un veterinārais dienests paziņoja, ka barībā uziets karbamīds, kas gan nekādi nevar izraisīt polineiropātiju un megaesophagus. Barību lika atsaukt, bet tad izrādījās, ka Dānijā veiktās analīzes bijušas kļūdainas, un tirdzniecību atsāka.
Pašlaik Dānijas vārds saistībā ar lopbarības un mājdzīvnieku barības ražotāju Tukuma straume ir parādījies vēlreiz. Konkurences padome līdz maija beigām izvērtēs, vai Latvijas tirgū ir pieļaujama uzņēmuma apvienošanās ar lauksaimniecības ķīmijas un pakalpojumu tirgotāju SIA Baltic Agro, kura īpašnieks ir Dānijas koncerns DAVA Agravis International Holding. Dāņi slimības skandāla skartajā uzņēmumā pērk 60% kapitāldaļu. Jauno investoru pārstāvis Ainars Upmanis atzīst, ka līdz ar tām tiks pārņemta arī tiesvedība.
Laimīgā kārtā – ne slimība. Slimības uzliesmojums beidzās pagājušajā gadā. Sākumā likās, vienkārši tādēļ, ka veikali atteicās pārdot Dogo, bet cilvēki pārstāja pirkt. Taču ticamāk - kaut kas ir mainīts receptūrā, varbūt kaut ko mainījuši sastāvdaļu piegādātāji. Kā apliecina Ilze Matīse-Van Houtana, šobrīd sērga ir atkāpusies līdz parastajam fonam. Tas ir viens gadījums mēnesī un retāk: “Šobrīd vairs nav iemesla brīdināt cilvēkus nepirkt Dogo.”